Anketni odbori za Narodno pozorište i privatizaciju opštinskih poslovnih prostora
![Anketni odbori za Narodno pozorište i privatizaciju opštinskih poslovnih prostora](/files/_thumb/645x430/news/8/0/7/9807/9807-narodno-pozoriste-rekonstrukcija2.jpg)
Na dnevnom redu narednog zasedanja Skupštine grada, planiranog za četvrtak, 9. februara, naći će se i zahtevi 24 odbornika za formiranje dva anketna odbora: za utvrđivanje činjenica o rušenju zgrade Narodnog pozorišta i drugi za utvrđivanje činjenica o privatizaciji opštinskih poslovnih prostora.
Oba predloga inicirali su odbornici Demokratske stranke vojvođanskih Mađara, koji su u koaliciju sa vladajućom DS ušli nakon što je SVM pre dve godine napustio lokalnu vlast. Budući da DSVM nema dovoljno odbornika, samo četiri, potpise na ovu inicijativu dodali su i odbornici demokrata.
– Nije tajna da je to naša inicijativa jer želimo da se do kraja raščiste teme o kojima se priča i nagađa. Podsetiću da su u prethodnom sazivu od 2004. do 2008. godine kada su na vlasti u koaliciji bili SVM i DS i oni donosili anketne odbore kojima su hteli da međusobno kontrolišu preduzeća pod upravom one druge stranke, ali da su se na kraju, izgleda, dogovorili i ti izveštaji nikada nisu stigli do odbornika. Mi želimo da se napokon oko ovih pitanja dođe do čiste situacije, pa makar i ne stigao ovaj saziv Skupštine da razmatra izveštaj tih anketnih odbora – kaže za „Politiku“ dr Čaba Šepšei, lider subotičkog odbora DSVM i sada potpredsednik Skupštine grada. On tvrdi da nije u pitanju predizborna kampanja, već napokon mogu da ostvare svoje stare inicijative.
U zahtevu za formiranje anketnog odbora u vezi s rušenjem Narodnog pozorišta pre pet godina i izgradnjom novog dela formulišu se i zadaci koje ovo telo treba da obavi u roku od dva meseca. Da imenuje ko je podneo predlog o rušenju zgrade Narodnog pozorišta, koliko je novca stajalo na raspolaganju, odnosno kakve su garancije bile za obezbeđenje izvora finansiranja, kao i koliko je novca do sada potrošeno za ovaj projekat. Traži se i odgovor na pitanje ko je vlasnik celog kompleksa Narodnog pozorišta, ko je izradio i ko je usvojio projektni zadatak za izgradnju zgrade, kako je izabran projektant i da li je projekat izrađen po usvojenom projektnom zadatku. Ko je i kada doneo odluku da investitor više ne bude grad Subotica već Narodno pozorište, kako su odabrani izvođači, da li su se pridržavali uslova koje je propisao Međuopštinski zavod za zaštitu spomenika kulture?
Otkako je 1. juna 2007. godine srušen deo Narodnog pozorišta, inače najstarije zgrade teatra u zemlji iz 1853. godine, a čija gradnja je sada zaustavljena zbog nedostatka novca, u Subotici se nisu smirile rasprave na temu da li je bilo potrebno rušiti ovu zgradu.
Još jedna, ali i deceniju starija tema ne prestaje da zaokuplja deo političara, a to je raspodela poslovnih prostora koji su bili u vlasništvu opštine od 1989. do 1996. godine. Procenjuje se da je tada iz poslovnog fonda grada izbrisano stotinak lokala koji su prešli u privatne ruke. Dolaskom na vlast DOS-a 2000. formiran je anketni odbor koji je trebalo da da odgovore na ova pitanja, sada ponovo te odgovore traži DSVM. Anketni odbor, ukoliko bude formiran na narednoj sednici, ima zadatak da utvrdi ko je postao novi vlasnik ovih poslovnih prostora i koliko i kome je isplatio na ime njihove kupovine.
Aleksandra Isakov